![](/media/2zrf1lhc/frmanondtiryggenafatsiddemegetnedpjobbetthomastolstrup07082015.png?width=955&height=537&v=1daa602b18b6920)
![](/media/2zrf1lhc/frmanondtiryggenafatsiddemegetnedpjobbetthomastolstrup07082015.png?width=955&height=537&v=1daa602b18b6920)
Får man ondt i ryggen af at sidde meget ned på jobbet?
Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø - Af: Kirsten Rydahl - 07-08-2015
Forskere fra det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) vil nu undersøge, om det øger risikoen for ondt i ryggen, hvis man sidder meget ned på jobbet. Forskningens resultater skal give anbefalinger til virksomheder og myndigheder.
At sidde meget ned påvirker vores helbred negativt og øger risikoen for diabetes, hjertekarsygdom og for tidlig død. Det har tidligere undersøgelser vist. Det gælder især, hvis man sidder ned i længerevarende perioder. Men det øger tilsyneladende ikke risikoen for at få ondt i ryggen, hvis man sidder meget ned, og det vil forskerne fra NFA nu undersøge nærmere. De forventer, at der er en sammenhæng, og at de tidligere resultater ikke har kunnet påvise den, fordi de er baseret på oplysninger fra deltagere, som i større eller mindre grad er upræcise om, hvor lang tid de sidder ned.
- Sidste år undersøgte vi, om der var forskel på den siddetid i løbet af et døgn, som 200 medarbejdere opgav og den, vi kunne måle os frem til med bevægelsesmålere. Det viste sig blandt andet, at medarbejderne i gennemsnit fejlvurderede, hvor meget de sad ned, med over tre timer. Der var også stor forskel på, hvor tæt på den målte tid, de hver især var, forklarer Mette Korshøj .
Hun er forsker på NFA og projektleder for et nyt projekt, hvor forskerne vil anvende præcise, objektive målinger af siddetid til at undersøge, om der er en sammenhæng mellem den tid, man sidder ned på jobbet, og risikoen for at få ondt i ryggen.
Oplysninger fra ca. 875 medarbejdere
Forskerne vil anvende oplysninger fra ca. 875 medarbejdere i produktionen og administrationen hos 15 rengørings-, transport- og industrivirksomheder i Danmark – også kaldet DPhacto-kohorten. Her har forskerne målt deltagernes siddetid på arbejdet og i fritiden med præcise og pålidelige bevægelsesmålere over 4-5 arbejds- og fridøgn. Disse målere giver information om, hvor lang tid deltagerne sidder ned, hvor hyppigt de holder pauser fra det siddende arbejde, og hvilke fysiske aktiviteter de laver i pauserne og i fritiden. Derudover har deltagerne hver måned gennem et år oplyst om, hvor ondt de havde i ryggen. Det er disse oplysninger, som nu skal bruges til at få viden om sammenhængen mellem ondt i ryggen og hvor meget man sidder ned på jobbet.
Anbefalinger til virksomheder, medarbejdere m.fl.
Målet er at kunne komme med videnbaseret information og anbefalinger om siddende arbejde til danske virksomheder og medarbejdere samt øvrige interessenter som fx arbejdstilsynet og arbejdsmiljørådgivere. Eksempler på anbefalinger fra projektet kan fx omfatte:
- øvre grænser for, hvor mange timer man bør sidde ned på arbejde og i fritid,
- øvre grænser for længerevarende, sammenhængende perioder med siddetid på jobbet,
- hvor ofte og hvor længe afbrydelser og pauser bør være for medarbejdere, der har sammenhængende perioder med siddetid på jobbet.
Læs mere om projektet
Længerevarende stillesiddende arbejde: En risikofaktor for lænderygbesvær?
Yderligere oplysninger
Mette Korshøj, forsker og projektleder, NFA.